web2.0

Hva er Web 2.0, og hva er det som gjør det forskjellig fra tidligere løsninger og mer tradisjonell IKT-bruk i skolen
Med web 2.0 ønsker man å betegne den nye generasjonen sosiale nettjenester som har blomstret opp de siste årene, og som avhenger av aktiv deltagelse fra brukerne for å kunne ekspandere. Her inngår alt fra blogger til wikier og sosiale nettverkstjenester. Grunntanken går med andre ord ut på å ta i bruk kollektiv intelligens, i den forstanden at vi som nettbrukere jobber sammen eller innenfor samme rammer fremfor løsrevet på egen hånd. Eksempler her er hvordan blogg (forenkling av det opprinnelige ordet web log), med mulighet for tilbakemeldinger og tilhørende diskusjoner har tatt over mye av markedet for de personlige hjemmesidene som hadde sin storhetstid rundt årtusenskiftet. (Wikipedia) Andrew P. McAfee karakteriserer i artiklen: **//Enterprise 2.0: The Dawn of Emergent Collaboration//** kjennetegnene med bokstavene SLATUV (fornorsket). Disse seks kjennetegnene beskriver selve kjernen i det som også kalles web 2.0. Vi vil derfor beskrive dem litt nærmere.
 * Web 2.0** (noen bruker også betegnelsen Enterprise 2.0) er en populærbetegnelse på en del av den nye funksjonaliteten på World Wide Web med deltagerdrevne, interaktive nettjenester.


 * **S**ØKE || [|LINKER] || [|AKTIV] || [|TAGGER] || [|UTVIDELSER] || [|VARSLING] ||

SØKE
Mye både nyttig og unyttig informasjon legges ut på intranett og proprietære portaler. Likevel er ofte det beste sted å finne informasjon på selve www. Søkemotorene er så effektive at man ofte finner det man søker etter uten å foreta veldig avanserte søk. Selv om informasjonsmengden er enorm inneholder språkene så mange bokstavkombinasjoner at med gode søkeord finner en lett fram. Google har sogar laget sin egen programvare, Google Desktop som kan installeres på egen PC. Denne skal være så effektiv at det sies at det ikke er noe vits å lage en filstruktur på harddisken(e).

LINKER
Søkemotorene som f. eks Google gjorde et stort steg framover når de begynte å utnytte informasjonen som lå i linkene mellom websidene. Hvor mange linker som før til et bestemt nettsted er et bra mål for en sides aktualitet. Og der hvor det er et tett nettverk av sider og linker med mange forfattere er det mest informasjon og hente. (F. eks i wikiene). Dette i motsetning til typske intranetsider som oftest er laget av noen få

AKTIV (Authoring).
Blogger (Internet logs) og wikier viser at det er mange fskribenter der ute som har noe å formidle. Bloggene er som rop i mørket. Kanskje noen hører, kanskje ikke. Mens blogging er en individuell sak er wiki et slags gruppeskriveverktøy der andre kan redigere og endre det du skriver. Og wikipedia er et eksempel på at denne metoden kan levere høykvalitets innhold. //Totalt har Wikipedia i dag over// [|//seks millioner artikler//] //og er med dette verdens største leksikon. Den norske utgaven på bokmål og riksmål passerte 10 000 artikler den 12. oktober 2004, og 15 000 artikler den 31. desember samme år. I løpet av 2005 opplevde den en eksplosiv vekst, og per 10. april 2007 består utgaven av 107 549 artikler. ([|http://no.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Om)]// Behovet for å meddele seg gjelder også både bilder og video. Bilder kan legges ut helt gratis, karakteriseres og deles med familie, venner, jobb eller hele nettsamfunnet. Med [|youtube] og [|google video] kan alle legge ut videoer av nær sagt alt mulig. Det kan være framvisning av musikk, politiske eller humoristiske videoer, instruksjoner, ja nesen alt mulig. Mange vil nok se på dette som lite nyttig selv om underholdningsverdien sikkert kan være god. Men tjenestens betydning kommer gjennom det store antall personer som besøker nettstedet. Det er flere eksempler på land som har forbudt nettstedet for sine innbyggere. Nedenfor er to eksempler på videoer som er laget for å belyse tekstene i to av Tom Lehrers sanger. Dette kunne være et fint utgangspunkt for et samarbeid mellom matte, naturfag og engelskseksjonene på vg1 f. eks.


 * media type="youtube" key="bYZ6sCDkooA&mode" height="200" width="300" || media type="youtube" key="SXx2VVSWDMo" height="200" width="300" ||

//TAGGER//
//Etter hvert har det vokst fram et behov for bedre å kunne kategorisere alt det innholdet en kommer over på nettet, typisk i ett stikkord. Tjenester som nå tar seg av dette er f. eks://
 * [|Flicr] || Fotografier sortert etter tagger ||  ||   ||
 * [|del.icio.us] || Webbaserte bokmerker ||
 * [|Technorati] || Tagging av blogger ||
 * [|StumbleUpon] || Tommel opp for nettsteder du gjerne vil anbefale for andre ||
 * [|Picasa] || Bildedeling ||
 * [|Slideshare] || Deling av presentasjoner av ulike tema ||

//Denne typen å kategorisere innhold på kalles **folksonomy** (blir utviklet over tid av folk), i motsetning til// taxonomi// som er mer et ekspertsystem.

UTVIDELSER (Extension)
Denne funksjonen bringer tagging ett skritt videre. De utnytter informasjonen i din tagging til for eksempel å foreslå andre nettsteder som du antakelig vil like. Andre brukere av tjenesten vil også kunne nyttiggjøre seg dine tagger.

VARSLING
Så mye skjer på ulike arenaer på nettet at det kan være vanskelig å følge med. Man kan bli varslet på ulike måter. Når noen legger inn et innlegg i en diskusjon i denne wikien f.eks vil jeg bli varslet på e-post. En forholdsvis ny tjeseste kalt [|RSS] er et annet varslingssystem. Den består oftest av en ingress som så linker tilbake til der resten står. Med [|Google hjemmeside] eller [|Netvibes] kan man f. eks komponere en startside der RSS fra en rekke områder møblerer siden din. Man kan på denne måten overvåke et stort antall nettsteder samtidig. Det blir litt som å kikke på la oss si 30 blader, aviser, magasiner og diskusjonsfora samtidig. Nedenfor er et eksempel på en RSS som viser de 3 siste nyhetene fra VG nett og de tre siste fra utdanningsdirektoratet:

rss url="http://www.vg.no/export/Alle/rdf.hbs" number="3"

rss url="http://www.utdanningsdirektoratet.no/templates/udir/Rss.aspx?id=881" number="3"

Ny plattform
Selv om web 2.0 kan høres ut som en ny versjon av web er mye av teknologien som blir brukt den samme som ved innføringen av web. Betegnelsen henspeiler mer på en ny måte å bruke nettet på. Dise kan beskrives ved De nye mulighetene og tjenestene som har utviklet seg kan kjennetegnes ved interaktivitet, sosialisering og krativitet.
 * Webben med alle tilknytninger blir som en stor global platform med tjenester og data som kan brukes og gjenbrukes på ulike måter.
 * Brukerne setter sammen data på ulike måter som igjen genererer nye tjenester og nettverk
 * Programvare og data oppgraderes kontinuerlig og sømløst.
 * Fantasifulle og interaktive programmer som oppmuntrer til å bli en bidragsyter på nettet.

Interaktivt
Web 2.0 handler veldig mye om interaktive og sosiale måter å bruke nettet på. Den "gamle" webben var mye mer som å zappe på fjernsynet. Aviser, foreninger, firmaer og privatpersoner hade lagt ut informasjon som forbrukerne kunne klikke seg inn på. Man var en pasiv konsument, aktiviteten besto i å velge hva man skulle lese. Det nye med web 2.0 er at i motsetning til bare å motta informasjon blir vi selv formidlere. Vi skriver i blog og wiki, podcaster lyd, deler bilder eller legger ut animasjoner og video. Vi publiserer oss selv. SOSIALT

Sosialt
I første generasjons web (web 1.0) innebar den sosiale aktiviteten av chat, e-post eller delta i diskusjonsfora. I web 2.0 kommenterer vi andres blogger, lager nettverk av blogger vi er deltakere i, kommenterer andres bilder, deler bokmerker, stemmer på ulike ting. På [|Digg] kan du f.eks dele, merke og stemme på ulike typer nyheter du synes er viktig for så å diskutere dem sammen med andre. Vi holder oss oppdatert på andres blogger, videoer, bokmerker etc med RSS feeds som varsler oss når det er kommet nytt innhold. Ved at vi karakteriserer blogger, bilder og podcasts med nøkkelord (tagger) blir det mulig for andre å finne fram til den informasjonen vi selv synes er viktig og interessant. På wikipedias [|oversikt] over betydelige sosiale nettverk finner vi omlag 90 nettsteder med medlemstall fra noen tusen til mange millioner.

Teknologien bak Web 2.0
Gå hit