2.+Endrede+arb.måter

//En beskrivelse av hvordan utstrakt bruk av web2.0 kan endre måten arbeid organiseres på i skolen, slik som arbeidsprosesser (gi eksempler), måter å samarbeide på internt og mellom skoler, måter å involvere foreldre, nærmiljø etc//

Hvilke IKT-baserte verktøy en finner mest hensiktsmessig å benytte i skolesammenheng, vil avhenge av hvordan man vurderer viktigheten av:
 * 1) Kontroll over innhold
 * 2) Grad av beskyttelse mot innsyn
 * 3) Viktigheten av å dele og være en deltaker

De verktøyene som i hovedsak benyttes i dag, er læringsplatform, hjemmeside og fylkeskommunal e-post. Innhold produseres på Open Office (i Akershus) som lagres på en filserver. Administrasjonen har også muligheten til å kople seg opp som en klient mot en portal der en har e-post, intranett, administrativeverktøy og database (SATS).

Siden jo kjernen i web 2.0 teknologien kjennetegnes av det å søke, lenke, produsere og tagge (SLATUV - se tidligere i opgaven), må det være disse egenskapene en vil benytte seg av. Når det gjelder det å publisere innholdet på nettet, er det stort sett følgende muligheter det er snakk om:
 * Fullt innsyn, men ingen mulighet til å endre.
 * Mulighet til å endre innhold for medlemmer
 * Muligheten til å invitere nye medlemmer inn
 * Viktigheten av å aktivere og engasjere

Nettvett og etikk må prioriteres høyt, og særlig for en skole som er aktive web 2.0 brukere. Hvert skoleår bør starte med noe om dette. Når det gjelder faren for å bli fanget opp av en søkemotor, vil det først være mulig når andre nettsteder lenker seg opp mot det aktuelle innholdet. De mest aktuelle teknologiene er:

WIKI
Wiki er lett å lære og et verktøy som etter vår erfaring gjør det lett å bli en deltaker (eng: Author) på nettet. En wiki kan opprettes når som helst og være i bruk en kort eller lengre tid. Den kan være for hele skolen, et fag, en klasse, et prosjekt en arbeidsgruppe, en faggruppe, foreldre osv.

Google dokumentbehandler og regneark
Etter vår mening representerer "Google Docs & Spreadsheets" et paradigmeskifte innen tekstbehandling. Dokumenter kan skrives omtrent som i en vanlig tekstbehandler, men de lagres på nettet. Bruken er gratis. Verktøyet er glimrende til samskriving ved å invitere andre inn i dokumentet, Man kan merke (tagge) det med et nøkkelord og publisere innholdet. Man slipper forstyrrende reklame og er mer skjermet fra alle fristelsene på nettet. Teksten kan konverteres til ulike formater. Det er ikke mye man savner i forhold til f. eks Word eller OO Writer. Problemet med hvor man har lagret filen sin, er forhåpentlig løst, og man trenger ingen minnepenn eller andre lagringsmedia så lenge man har tilgang til Internett.

Google grupper
Med dette verktøyet kan man definere en gruppe som får sin egen hjemmeside, epostadsresse, diskusjonsomåde, fillager osv. Det kan brukes til å organisere og dele informasjon i f. eks en klasse, klubb, eksamensgruppe, vennegjeng osv.

Google regneark[[image:regneark.gif width="444" height="219" align="right"]]
Kan f. eks brukes til å holde orden på hvilke ansatte som er fraværende på en spesiell dag. Fordelen med dette verktøyet er at funsjonaliteten er bra, det er raskt og den som vedlikeholder det kan gjøre det fra alle steder som har en PC på nett.

Blog
Metoden her er individuelle innlegg men med muligheter for andre å kommentere. Alle som har noe de vil formidle, kan gjøre det. Det er lov å gjøre det i alle samfunnslag, og i mange miljøer er det forventet. Men det kan også brukes til noe mer enn en online dagbok, noe programmet Blogmeister er et eksempel på. Dette er spesielt utviklet for skoler der læreren kan evaluere, kommentere og publisere elevenes blogginnlegg på en strukturert måte.

Bildedelingsprogrammer
På skidager, avslutninger og ekskursjoner blir det ofte tatt bilder, men hvor blir de av? Hvorfor ikke la skolens eller klassens beste fotograf ta seg av dette. Bildene kan legges ut på et lukket nett, så kan de som er interessert laste ned de bildene som er aktuelle. NB! Her må man være varsom så ingen blir støtt eller hengt ut på en ufordelaktig måte

Eksempler:
1. [|Administrering av klasser] med Google grupper. 2. Bruk av skolewiki 3. [|Bruk av Blogmeister] 4. Oversikt over hvem som [|ikke er tilstede] med Google regneark 5. [|Årshjul] og kalender med Google kalender 6. [|Del bilder] med elever og kolleger

En utfordring for skolen som andre organisasjoner, er å få til de gode prosessene i forkant av viktige beslutninger. I kunnskapsbedrifter ligger det mye kompetanse som det gjelder å aktivere. De ansatte forventer medvirkning. Beslutninger som krever endring av arbeidsmåter og justeteringer av mål, får ingen betydning for de ansatte uten at det er skapt en forståelse for endringene og vilje til endring. Dette krever en prosess i forkant der de ansatte er med i alle deler av prosessen. Dette er vanskelig å få til. Ledelsen har ansvar for å få til de gode prosessene.

Wiki kan være et verktøy som kan bidra til mer involvering og ansattemedvirkning. I tillegg vil den kunne bidra til å løfte fram kompetanse som ligger i personalet og dermed bidra til å gjøre beslutningene mer faglige og bedre.
 * Bruk av wiki i prosesser**
 * Her inviteres alle inn som skal være med
 * Den er åpen for innsyn av alle, Åpenhet skaper trygghet. Åpenhet forplikter
 * Medlemmene kan delta i skriveprosessen og komme med forslag til forbedringer
 * Her er diskusjonsforum
 * Det kan lenkes opp individuelle blogger, der den enkelte kan kommentere prosessene, innholdet som etter hvert utvikler seg, og andre kan kommentere disse,
 * Det kan lenkes opp litteratur og annet skriftlig materiale som er nødvendig i prosessen. Alle medlemmer i wikien kan legge inn lenker eller laste opp filer.
 * Alt ligger på server på nettet, og alle med internett-tilgang kan nå wikien. Dette er en fordel for medarbeidere som er borte i permisjon eller på grunn av sykdom
 * Det kan opprettes flere wikier, alt etter hvordan en organiserer dette arbeidet. Trestrukturen kan være en utfordring, og spesielt hvis flere får tilgang til å organiserer wikien.

Skype gir mulighet for gratis nettmøter og samtaler. Bruken kan være en god mulighet for å forbedre oppfølgingen av langtidssykemeldte eller andre som av andre grunner er borte fra skolen. Det er enkelt å laste ned og enkelt å bruke. Skype kan brukes for å involvere og informere. Skype fremmer den uformelle, men viktige dialogen. Ulempen er at bruken egner seg bare for en mindre gruppe.
 * Bruk av nettbaserte bildetelefoner f. eks Skype eller Google talk**

Andrew P. McAfee peker i artikkelen: "The Dawn of Emergent Colloboration" Spring 2006, på muligheter på webben for samarbeid og interaktiv informasjon som kan lette kunnskapsarbeideres arbeidssituasjon, gi mer oversiktlige forhold med hensyn til kunnskapstilegnelse og dermed økte og bedre resultater. Han viser til eksempler og forskning .Han viser blant annet til en undersøkelse gjort av Davenport. Davenport mener at mange kunnskapsarbeidere er lite fornøyde med eksisterende informasjonskanaler som e-post, intranett og ulike interne digitale plattformer som er tatt i bruk. E-postkassen flommer over, det er vanskelig å finne riktig informasjon på intranettsider, og mange mener at produktiviteten hemmes.
 * Bruk av wiki som verktøy i informasjonsarbeidet**

[[image:space/showimage/making_lunch_plans.gif align="right"]]
Dette er lett gjenkjennelig. De mulighetene vi har for å opprette elektroniske plattformer for å videreformilde, dele og videreutvikle informasjon og kunnskap, misbrukes, og kunnskapsarbeidere stresses. Skoleverket opererer med mange nettportaler, intranett og læringsplattformen. Ikke bare mangler det sammenheng mellom de ulike plattformene til tross for at de er opprettet av samme eier, men hver enkelt fremkommer som uoversiktlig. Det tar tid å lete seg fram til den informasjonen en er ute etter, om den da finnes. I tillegg legges informasjon ut på en kritikkløs måte. Viktig og uviktig blir lagt ut, side om side. RSS-teknologien benyttes i liten grad.

Andrew P. McAfee viser i sin artikkel til Dresdner Kleinwort Wasserstein som hadde organisert nye teknologiske informasjonsveier i sin bedrift, bl.a. bruk av wiki, blogg og softweare for gruppemeldinger og individuelle meldinger. Dette er en interessant historie. Bruk av wiki og blogg åpner for nye måter å arbeide på. Spesielt wiki åpner for interaktiv deltakelse i informasjonsflyten. Her sitter ingen redaktør alene eller en redaktørgruppe og vurderer hva som skal ut. Åpnes det opp for det på en wiki, vil alle deltakere være redaktører. Dette åpner for en mulighet for interaktivitet som kan være med på å forbedre informasjonsflyten og gjøre den mer tilgjengelig. Kompetanse, kreativitet, innsikt styrkes ved at en tar i bruk organisasjonens samlede kompetanse samtidig som brukerne er med på å oppdage feil og mangler og kan komme med forslag til forbedringer og endog foreta forbedringene der og da. Dette gis det et eksempel på i artikkelen, riktignok begrenset til å gjelde "hvem som er på datamaskinen". Videre er det i dag mulig å benytte RSS-teknologi for å registere endinger på en side. Det er tidsbesparende.

En annen side ved bruk av interaktiv, sosial programvare i informasjonsarbeidet, er at en legger vekt på mottaker. Informasjonsrutinene ved skolen skal sikre at Alle deler er viktige, men det viktigste er likevel at mottaker har fått informasjonen og at den er forstått. Det er den biten i informasjonsflyten som er minst påaktet. Bruk av interaktiv programvare for informasjonsarbeidet, kan bedre informasjonsprosessene ved skolen. Mulighet for gjensidig informasjon, vil styrke samhandlingen og kunnskapen om hva som foregår og hva som skal skje. Årshjul og Googlekalender kan være et nyttig vertøy også for ledelsen i dette interaktive informasjonsarbeidet, se eksemplet ovenfor..
 * At leder kan dokumentere at informasjon er gitt
 * At informasjon kommer ut
 * At budskapet er forstått

I [|Arne Krokans prøveforelesning] i forbindelse med avhandlingen sin om informasjonsledelse konkluderer han med at mottakerperspektivet må være det viktigste for ledelsen i informasjonsarbeidet. (Det har dessverre kun vært mulig å finne presseomtalen til denne prøveforelesningen på nettet.)

Tiden får vise om dette er noe å satse på. Brukerne vil avgjøre det, men først må en komme i posisjon og få medarbeiderne til å erfare den sosiale programvarens fordeler. Men interaktiv bruk av wiki og blogg til informasjon og kunnskapsdeling og organisasjonsutvikling, utfordrer orgnisasjonene på mange måter. Den utforder ikke minst ledelsestrukturer og tillærte maktposisjoner.

Uten å diskutere dem nærmere. nevnes noe utfordringer som ser ser kan komme i kjølvannet av endrede arbeidsmåter og bruk av sosial programvare som ledelsesverktøy


 * Utvikling av uformelle nettverk og press på linjeledelsen
 * Prosesser som kanskje forstyrrer makta til tillitsvalgte
 * Nye måter å arbeide på i forhold til tillitsvalgsapparatet og drøftinger
 * Ikke alle er med og ekskluderes i prosessen

http://oppegaard.wikispaces.com
 * Eksempel på bruk av wiki som ledelseverktøy.**